![](https://lakartidningen.se/wp-content/uploads/2024/08/Eva-Bring2-200x300.jpg)
Region Stockholms är en av få regioner som har tillräckligt med vårdplatser, enligt Socialstyrelsens riktvärde. Enligt Socialstyrelsen har regionen ett sammantaget behov av 4 175 disponibla vårdplatser på kort sikt och 3 110 på medellång sikt. Platserna gäller slutenvård, men inte intensivvård och psykiatri. Under 2024 har regionen planerat för 4 200 disponibla vårdplatser, jämfört med cirka 4 000 disponibla vårdplatser både år 2022 och 2023 – alltså över riktvärdet. Trots att rapporten visar att regionen lyckas matcha behovet, enligt Socialstyrelsens riktvärde, tycker regionen att vårdplatserna behöver öka.
– Vi gör årliga prognoser av vårdbehovet där vi tittar på många olika parametrar som befolkningsutveckling, sjukdomspanoraman och nya vårdformer. Vi gjorde en sådan bedömning innan sommaren och kom fram till att vi anser att vi behöver 3 procent fler vårdplatser 2032. En jättestor del i detta handlar om vad den större äldre befolkningen behöver för vård, säger Eva Bring.
När det gäller intensivvårdsplatser har Region Stockholm legat över Socialstyrelsens riktvärde (98-99 jämfört med riktvärdet 95,6). Däremot anser Socialstyrelsen i detta fall att något fler platser (upp till 99,9) behövs på medellång sikt. Det framgår också av regionens rapport att avancerad sjukvård i hemmet (ASIH) har omkring 3 000-4 000 platser, vilket avlastar regionens akutsjukhus.
– Vi har ju tittat på helheten i vår rapport och haft Socialstyrelsens riktvärde som utgångspunkt. Sett till helheten matchar vi Socialstyrelsens riktvärde, men jag vet att det är ansträngt i vissa delar av systemet.
Rapporten konstaterar också att det inte finns någon databas som samlar sjukhusens disponibla vårdplatser – rapporteringen sker manuellt. »Detta gör att rapportering kan skilja sig åt och det är svårt att få en enhetlig bild över exakt hur många disponibla vårdplatser som Region Stockholm har.«
Varför finns ingen databas?
– Det finns ett uppdrag och vi jobbar med det på förvaltningen. Det är inte helt enkelt; det är många system som ska samspela, olika vårdgivare kan definiera disponibla vårdplatser olika, en del vård som inte är i egen regi har andra system. Men vi jobbar på det, säger Eva Bring.
![](https://lakartidningen.se/wp-content/uploads/EditorialFiles/ZW/%5bFXZW%5d/WEBB_A2D88081-4841-4061-9963-B74F3C43A6E2%20%5b1%5d.jpg)
Andreas Fischer, ordförande för Sjukhusläkarna i Stockholm, tycker att det är märkligt att ingen databas finns, då han menar att regionen vill mäta så mycket annat.
– Man kanske egentligen inte vill veta. De för ju statistik på all möjligt annars; räknar vårddygn och har ett kvalitetsmått som säger att alla patienter måste få med sig papper hem när de blir utskrivna. Men de har ingen exakt bild över hur många vårdplatser de har, vilket är viktigt ur beredskapssynpunkt.
Trots detta upplever han – efter att också varit i kontakt med styrelsemedlemmar som arbetar på olika sjukhus i Stockholm – att vårdplatserna är tillräckligt många, som det är nu.
– Läget är hyfsat utifrån den normalisering som skett som säger att det är normalt att ha flera satellitpatienter, trots att vården inte blir lika bra. Man har på något sätt accepterat en dysfunktionell verksamhet, säger Andreas Fischer.
Socialstyrelsen tror å andra sidan att vårdplatserna på sikt ska kunna minska i hela landet. Detta trots att myndigheten uppskattade att det år 2023 saknades 2 230 disponibla vårdplatser på svenska sjukhus. Det framgår av rapporten Plats för vård från i maj i år.
»På något längre sikt finns möjligheter att minska vårdplatsbehovet exempelvis genom åtgärder där vårdbehoven omhändertas i andra vårdformer än på sjukhusens slutenvårdsplatser. Med detta som utgångspunkt har Socialstyrelsen gjort bedömningen att behovet av disponibla vårdplatser på sjukhus skulle kunna minskas till cirka 14 700 på medellång sikt, det vill säga cirka 2 800 färre än det skattade omedelbara behovet och cirka 560 färre än dagens antal disponibla vårdplatser.«
![](https://lakartidningen.se/wp-content/uploads/2022/01/styrud2-300x300.jpg)
Johan Styrud, ordförande för Stockholms läkarförening och överläkare vid Danderyds sjukhus, som tidigare lyft bristen på vårdplatser, håller inte med Socialstyrelsen om att platserna räcker.
– Rapporten är ett sätt att se på saken, men hela sanningen är att det är ett väldigt pusslande av vårdplatser hela tiden. I Stockholm har vi också för få intensivvårdsplatser jämfört med övriga landet, anser Johan Styrud.
Han förstår inte hur Socialstyrelsen tänker sig att man skulle kunna minska på vårdplatserna.
– I Stockholm blir vi fler och vi blir fler äldre. Det blir i så fall en fråga om att bestämma hur mycket vård man ska ge. Men ska man ge fullgod vård ända in i kaklet, då har vi inte platser så det räcker, anser Johan Styrud.